Kaj je ekologija: Ekologija je veda, ki proučuje odnose živih bitij do okolja.

Ekološka niša: Bivališče+funkcija vrste.

Populacija je: skupina osebkov ki pripadajo isti vrsti, ki naseljuje določen

prostor v dol. času. Ti se med seboj uspešno plodijo in rodijo

Porazdelitve po prostoru: neenakomerna, enakomerna, po skupinah

Ekosistem je: biotop (dejavniki neživega okolja) + boicenoza

(dejavniki živega okolja – življenjska združba).

INTERSPECIFIČNI ODN. so odnosi med osebki različnih vrst

Sožitje: je povezanost dveh ali več osebkov razl. vrst zaradi obojestranskih

koristi (mutualizem, protokooperacija)

Priskled. ali komenzializem–korist ima samo eden,za drugega ni koristen in ne škodljiv.

Plenilstvo ali predatorstvo – korist ima samo plenilec, plen pa škodo

Zajedalstvo ali parazitizem – korist ima samo zajedalec, gostit. ima škodo

Nasprotništvo ali amenzalizem – ena vrsta škoduje drugi in od tega nima koristi.

Tekmovanje ali kompeticija–nimajo koristi ne eni ne drugi.

INTRASPECIFIČNI ODN. so odnosi med osebki iste vrste

Kanibalizem: vrsta plenilstva (šibke mladiče pojejo)

Socialni odnosi: med osebki je delo enakomerno porazdeljeno

Posestništvo: pri vsaki živali, ki označuje svoje območje in ga brani

Habitat: je del biotopaali življenskega prostora

Specialisti: to so vrste, ki živijo v okolju s stalnimi dejavniki

Generalisti: to so vrste, ki se prilagajajo določenemu okolju

in razmeram, ni vedno enako podnebje

Rodnost: je visoka pri vrstah kjer štarši NE skrbijo za zarod in nizka kjer skrbijo

Na rodnost vplivajo:letni čas; podnebne razm., geo. lega, gostota populacije

Mortaliteta:s staranjem populacije stopnja umrljivosti narašča;večja je pri mladičih

Vitalni indeks: razmerje med umrljivostjo in rodnostjo

Preh. veriga: zelena rastlina→rastlinojedec→mesojedec→mesojedec

Dihanje jezer: ko se spomladi led stopi, (površina jezera se ogreje na 4۫C),

zato ni razlik v gostoti med površino in dnom. Spomladanski vetrovi večkrat

zvalovijo vodo in jo premešajo do dna; s tem pridejo hranilne soli z dna

do površinskega pasu. Zato pravimo da jezero diha

Populacijska nihanja: nihanje velikosti rastlin in živali

zaradi abiotskih in biotskih dejavnikov

Upor okolja pri rasti populacije: pomanjkanje hrane, pomanjkanje življ.

prostora, druge populacije, bolezni

Starostna piramida: prikaz starostne zgradbe populacije