OSNOVE LEPEGA PETJA Drža, dihanje, artikulacija soglasnikov, oblikovanje vokalov GLASBA – ZVOK – AKUSTIKA Akustika kot del fizike preučuje zvok. Zvočni pojavi so ton, šum, zven. Lastnosti tona so višina, jakost, trajanje in barva ,ki je odvisno od delnih ali alikvotnih tonov. Omejenost človekovih slušnih zaznav: infrazvok < 16 Hz, ultrazvok > 20000 Hz. Decibel je merilo za jakost. Komorni ton – A1 440 Hz (za uglaševanje in intoniranje). Slušna higiena je skrb za zdrav sluh, zvočna ekologija je skrb za okolje. IZRAZNA SREDSTVA GLASBE Ritem (z notnimi vrednostmi), metrum ali takt, tempo (s številkami), agogika, melodija (z notami na notnem črtovju), dinamika (z italijanskimi oznakami), harmonija (z akordi). Oznake za dinamiko: piano (p) – tiho, forte (f) – glasno Oznake za tempo: largo – široko, andante – lahno, moderato – zmerno, allegro – hitro, presto – zelo hitro GLASBILA Glede na način igranja: pihala, trobila, tolkala, godala, tolkala, brenkala, glasbila s tipkami Glede na to, kaj pri glasbilu zveni: aerofoni (pihala, trobila, orgle, harmonika, človeški glas), membranofoni (bobni), idiofoni (ritmična in melodična tolkala), kordofoni (godala, brenkala, čembalo, klavir), elektrofoni. SIMFONIČNI ORKESTER Je največja instrumentalna zasedba. GLASBENE ZASEDBE Instrumentalne: solist, duet (2 enaki glasbili)/duo (2 različni glasbili), tercet (3 enaka glasbila)/trio (3 različna glasbila), kvartet, kvintet, sekstet, septet, oktet, nonet, komorni orkester (od 10-20 izv.), orkester (nad 20 izv.) Vokalne: solist, duet, tercet, kvartet, kvintet, sekstet, septet, oktet, nonet, komorni zbor (10-20 izv.), zbor (nad 20 izv.) PEVSKI GLASOVI Ženski: sopran, mezzosopran, alt Moški: tenor, bariton, bas Operno petje ali bel canto, arija-solistični spev z instrumentalno spremljavo, samospev-skladba za pevski glas in solistični instrument, rekviem - maša za umrle (zelo dolgo)	ZBOROVSKE ZASEDBE Pred mutacijo: otroški zbor (I., II. glas), mladinski zbor, deški zbor (I., II., III. glas) Po mutaciji: ženski zbor (sopran, alt), dekliški zbor (sopran, alt), moški zbor (tenor, bas), fantovski zbor (tenor, bas), mešani (mladinski) zbor (sopran, alt, tenor, bas) LJUDSKA GLASBA LJUDSKA UMETNA Odseva življenje ljudstva Odseva življenje vladajočih slojev Last vseh, avtorstvo ni pomembno Izraz posameznega ustvarjalca Ustvari jo nadarjen, nešolan posameznik Ustvari jo šolan glasbenik Širi se po ustnem izročilu Širi se preko notnega zapisa Glasbeno oblikovanje je preprosto Glasbeno oblikovanje je zahtevno Lahko posnema umetno Prevzema iz ljudske glasbe (priredbe) Značilnosti ljudskega petja: nešolani pevci in pevke, petje je praviloma glasno, pevci pojejo večinoma zase, najprej začne peti eden, drugi pa se mu pridružijo, pojejo brez zborovodje, petje je večglasno. Slovenska ljudska glasbila: idiofoni-činele, cepci, klopotec, zvonovi in zvonci, ropotulje, kraguljčki, raglja, drumlica, membranofoni-boben, lončeni bas, nunalca/glavnik, brenkala-citre, cimbale, tamburica, violinske, godala-gosli, viola, leseni bas, aerofoni-orglice, harmonika, troblja, bombardon, trstenke. Godčevski sestavi: prekmurska banda, rezijanska godca. Slovenski ljudski plesi: čindara, rezijanski ples, abraham, polka, zibenšrit, štajeriš, mutavo kolo, adlešičko kolo, viniško kolo, metliško kolo, črnomaljsko kolo. GNI-glasbeno narodopisni institut v okviru SAZU. Etnomuzikologija-preučuje ljudsko glasbo. Ljudske pesmi: Dajte, dajte, Da hora ta Škarbinina, Da hora ta Banorina, Polje, kdo bo tebe ljubil, Kaj ti je deklica, Oj, Triglav, moj dom, Kje so moje rožice, Tam dol na ravnem polju, Nocoj pa, oh, nocoj, Adijo, pa zdrava ostani, Al' me boš kaj rada 'mela, Dekle je po vodo šla, Regiment po cesti gre, Je pa davi slan'ca padla, Sijaj, sijaj sončece, Če študent na rajžo gre, Šmentana muha, Počiva jezero v tihoti.