Seminarska naloga pri predmetu kemija:

Žlahtni plini

KAZALO

1. UVOD	3

2. SKUPNE LASNOSTI ŽLAHTNIH PLINOV	4

3. PRIDOBIVANJE IN UPORABA ŽLAHTNIH PLINOV	5

3.1 DELITEV ŽLAHTNIH PLINOV	5

3.1.1 HELIJ	5

3.1.2 NEON	6

3.1.3 ARGON	7

3.1.4 KRIPTON	8

3.1.5 KSENON	8

3.1.6 RADON	9

4. ZAKLJUČEK 10

5. LITERATURA 11

1 UVOD

V seminarski nalogi bom obravnavala pline v 8. skupini periodnega sistema, ki jih imenujemo žlahtni plini. Odkrili so jih na prehodu iz 19. stol. v 20. stol. Ernest Rutherford, Friderick Soddy, William Ramsay in John William Rayleigh.

O vsakem posebej bom zapisala njihove najpomembnejše lastnosti, o njihovem odkritju in njihovo uporabo.

2. SKUPNE LASNOSTI ŽLAHTNIH PLINOV

Žlahtni plini se nahajajo v ničelni oz. VIII. skupini periodnega sistema. So nereaktivni in tvorijo le malo spojin z drugimi elementi. Njihovi atomi imajo zelo stabilno zunanjo lupino, v kateri je maksimalno število elektronov. Imajo visoke ionizacijske energije.

V plinastem stanju imajo žlahtni plini enoatomne molekule. Njihove konstante se v skupini pravilno spreminjajo v skladu z naraščajočo molsko maso.

Vsi žlahtni plini so v plinastem agregatnem stanju in so z izjemo radona, ki je neobstojen radioaktivni element, obstojni.

V 8. skupini periodnega sistema se nahajajo naslednji plini:

Helij,

Neon,

Argon,

Kripton,

Ksenon in

Radon.

3. PRIDOBIVANJE IN UPORABA ŽLAHTNIH PLINOV

Žlahtne pline, razen helija, pridobivamo s frakcionirano destilacijo utekočinjenega zraka. Žlahtni plini so vsestransko uporabni. Uporabljamo jih v svetlobnih telesih. Zlasti je uporabna rdeča neonova svetloba, za signalne naprave. Zaradi nereaktivnosti uporabljamo argon za polnjenje aparatur, v katerih izvajamo kemijske reakcije v odsotnosti zraka.

3.1 DELITEV ŽLAHTNIH PLINOV

3.1.1 HELIJ

Simbol: He

Vrstno število: 2

Masno število: 4,0

Helij je plin brez barve in vonja. V naravi se nahaja v atomarnem stanju. Helij nastaja pri radioaktivnih procesih v notranjosti Zemlje. Mogoče ga je izolirati iz zemeljskih plinov z zamrzovanjem ostalih sestavin. Helij je bil prvič opažen v drugi polovici 19. stoletja pri opazovanju popolnega sončnega mrka v Indiji. Čez eno leto sta kemik in astronom ugotovila, da se na soncu nahaja do tedaj neznani element. Poimenovala sta ga z grško besedo za sonce- helios.

Helij je od vseh plinov najtežje utekočiniti, saj ima med vsemi snovmi najnižje vrelišče.

UPORABA:

Za polnjenje zračnih ladij in balonov,

Za doseganje nizkih temperatur,

Za globokomorske dihalne naprave in

Za hlajenje občutljivih (na primer eksplozivnih) snovi.

Napolnjen balon s helijem

3.1.2 NEON

Simbol: Ne

Vrstno število: 10

Masno število: 20,2

Neon je drugi najlažji žlahtni plin. Njegov delež v zraku je zelo majhen znaša namreč 0,0015%.Neon (grško neos pomeni "nov") sta leta 1898 odkrila William Ramsay in Morris Travers. Pridobivamo ga z destilacijo utekočinjenega zraka.

UPORABA:

Kot indikator visoke napetosti,

Za polnjenje neonskih svetilk (svetilke, napolnjene z neonom dajejo rdečkasto-oranžno barvo, če pa mu dodamo živosrebrne pare, oddaja svetlobo, ki je podobna dnevni) in

S helijem se uporablja za izdelavo plinskega laserja.

3.1.3 ARGON

Simbol: Ar

Vrstno število: 18

Masno število: 39,9

Argon je plin rez barve in vonja v tekočem ali plinastem stanju. Argon ne tvori spojin. Sestavlja približno 1% Zemljinega ozračja. Nastaja iz zmesi plinov pri sintezi amoniaka.

UPORABA

Kot zaščitni plin pri varjenju,

Za polnjenje svetilk in

Za polnjenje aparatur v katerih izvajamo kemijske reakcije.

Argon-plin brez barve in vonja

3.1.4 KRIPTON

Simbol: Kr

Vrstno število: 36

Masno število: 83,8

Kripton izhaja iz grške besede Kryptos kar pomeni skrit. Tako ime ima saj ga je v zraku v zelo majhnih količinah. Kripton je v trdnem stanju bel. Pridobivamo ga s frakcionirano destilacijo utekočinjenega zraka.Je eden od produktov fizije urana.

UPORABA:

V kriptonskih laserjih kot izvor svetlobe in

Za polnjenje žarnic zaradi velike molske mase in hitrosti.

Plin brez barve in vonja

3.1.5 KSENON

Simbol: Xe

Vrstno število: 54

Mano število: 131,3

Ksenon je zelo težak žlahtni plin, brez barve in vonja. ??????

UPORABA:

Kot sredstvo za anestezijo,

v ionskih pogonih,

v jedrski energiji in

v fotografskih bliskavicah.

Plin brez barve in vonja

3.1.6 RADON

Simbol: Rn

Vrstno število: 86

Masno število: 222

Je radioaktiven plin in ker se nahaja v zemlji predstavlja probleme za okolje. V starejših stanovanjih lahko hitro pride so prevelike količine, če je zračenje nezadostno. Radon je najtežji element skupine žlahtnih plinov, je radioaktiven in nastaja pri radioaktivnem razpadu radija. Pri dolgotrajnem vdihovanju lahko povzroči pljučnega raka.

UPORABA:

V medicini za obsevanje in

v bioloških raziskavah za označevanje.

3. ZAKLJUČEK

Žlahtni plini so nastali z eksperimentiranji na prelomu 19. in 20. stoletja in so nereaktivne obstojne snovi, z izjemo radona, ki je neobstojen radioaktivni element.

4. LITERATURA

Argon-Wikipedia. Dostopno na: http://sl.wikipedia.org/wiki/Argon

Helij-Wikipedia. Dostopno na: http://sl.wikipedia.org/wiki/Helij

Ksenon-Wikipedia. Dostopno na: http://sl.wikipedia.org/wiki/Ksenon

Kripton-Wikipedia. Dostopno na http://sl.wikipedia.org/wiki/Kripton

Neon-Wikipedia. Dostopno na http://sl.wikipedia.org/wiki/Neon

Žlahtni plini-Wikipedia. Dostopno na http://sl.wikipedia.org/wiki/%C5%BDlahtni_plin

Čudežni svet elementov. 1996. Ljubljana: DZS

Lazarini, F. & J. Brenčič : Splošna in anorganska kemija. Ljubljana: založba DZS, 1984

Veliki splošni leksikon – osma knjiga. Ljubljana: DZS, 1998

SSKJ – prva knjiga. Ljubljana: Državna založba Slovenije, 1993

Neil, A. : Leksikon znanosti. Ljubljana: Založba Mladinska knjiga, 1997

http://projekti.svarog.org/periodni_sistem/glavna-8.html