UPRAVLJANJE PODJETJA

Osebam ki določajo cilje, sprejemamo ukrepe za uresničevanje ciljev, nadzorujejo uresničevanje ciljev, načrtujejo in organizirajo poslovanje, pravimo VODJE PODJETJA (mendžerji)

Načrtovanje

to je postavljanje ciljev, sprejemanje ukrepov za njihovo uresničevanje in nadzorovanje doseganje ciljev

Ločimo:

strateško (dolgoročno) načrtovanje

operativno (kratkoročno oz. srednjeročno) načrtovanje

Pri strateškem načrtovanju izhajamo iz poslanstva podjetja, operativno načrtovanje pa predstavlja podrobno opredelitev strateških ciljev.

S strateškim upravljanjem podjetja uresničuje svoje cilje, obenem pa zadovoljuje potrebe porabnikov in družbe. Strateško upravljanje, npr. trženja, zajema naslednje korake:

- oblikovanje poslanstva podjetja

- analizo okolja – priložnosti in nevarnosti

- analizo prednosti in slabosti podjetja

- trženjske cilje

- temeljno trženjsko strategijo, ki jo sestavljajo:

- izbira ciljnih trgov

- konkurenčno pozicioniranje na izbranih ciljnih trgih

- oblikovanje trženjskega spleta

Poslanstvo je razloh za obstoj podjetja. Je korist, ki jo podjetje prinaša okolju. Poslanstvo zajema odločitve o poslovni politiki (ponudbi izdelkov ali storitev) in opredelitve pobenbnih odnosov:

odnosi do lastnih izdelkov ali storitev

odnos so lastnih sposobnosti in znanja

odnos do kupcev

odnos do zaposlenih, odnos med vodstvom in zaposlenimi

odnos do države in celotnega gospodarstva

odnos do varstva okolja

skrb za javno mnenje

Vizijo podjetja sestavljata:

zamisel o želenem položaju podjetja (izdelka/storitve) na ciljnem trgu

zamisel o tem, kakšno bi maralo biti podjetje, da bi lahko ta položaj na trgu osvojilo.

Vizija je rezultat iskanja in proučevanja priložnosti o okolju. Podjetje zato povpraša svoje kupce, zaposlene in druge javnosti, kaj od njega pričakujejo. Njegova vizija mora izhajati iz njihovih pričakovanj.

Instrumenti strateškega načrtovanja

Analizo SWOT ali SPIN uvrščamo med metode strateškega načrtovanja, s katerimi podjetje sktivno oblikuje svojo prihodnost. Sestavljata jo analiza zunanjega okolj in analiza notranjega okolja podjetja.

Kratica SWOT:

S- strenghts- prednosti
W- weaknesses- slabosti
O- opportunities- priložnosti
T- threats- nevarnosti

SPIN je kratica, sestavljena iz prvih črk slovenskih izrazov: slabosti (prisotnost sezonskke komponente, dobavni roki), prednosti (strokovno osebje, razvoj storitev, ugodna lokacija), izzivi (izvoz lastnega znanja, načini sodobnega življenja) in nevarnosti (valutna tveganja, slabšanje kupne moči, razvoj alternativnih načinov ogrevanja).

Z analizo zunanjega okolja podjeteje išče priložnosti in nevarnosti. Med najpomembnejše dejavnike makrookolja štejemo: razvoj celotnega gospodarstva, razvoj potreb, demografski razvoj, tehnični razvoj, zakonodajo in razvoj vrednot družbe.

Z analizo notranjega okolja pa presoja svoje notranje sposobnosti, ki jih lahko predstavljajo analiza, analiza proizvod-trg.

Organiziranje

to je priprava vsega potrebnega za dosego ciljev (določanje nalog, delovnih pripomočkov, časa...)

izhodišče za zasnovo organiziranosti v nekem podjetju je analiza skupne naloge.

Skupna naloga je vnaprej zamišljen rezultat dela. Sodobna družba temelji na delitvi dela: družbeni delitvi in tehnični delitvi.

Delitev dela poteka tako, da skupno nalogo razdelomo na manjše naloge. Npr. prodaja > raziskava tržišča > načrtovanje raziskave.

Organizacijska sturktura:

Kakšne skupine poznamo:

formalne skupine- odvisne od organizacije dela. Delimo jih na:

stalne: trajno opravljajo določeno nalogo (npr. oddelek za računovodstvo)

začasne: nastanejo za opravljanje določene naloge in se potem razidejo: razni odbori (npr. za organizacijo sejma)

neformalne skupine- oblikujejo sami člani na osnovi interesov, ki niso nujno povezani z delom.

Da bi oblikovali organizacijsko strukturo podjetja, sledi združenje delovnih nalog. Združenje izvedemo tako, da najprej povežemo istovrstne delovne naloge v delovna mesta, delovna mesta pa povezujemo v organizacijske enote (oddelke).

Organizacijska načela:

enotnost in jasnost pri dodeljevanju nalog in odgovornosti

omejevanje samostojnosti pri delu le izjemoma

nadzor izvajanja

upoštevanje potreb zaposlenih- človeški vidik ( varnost na delovnem mestu, dopusten delovni čas), gospodarski vidik ( zadovoljni zaposleni imajo več volje do dela)

Organizacijsko strukturo sestavljajo:

delovna naloga = določena vrsta opravil, npr. nadzor računov

delovno mesto = splet odvijanja več povezanih delovnih nalog

oddelek = sestavljen iz več delovnih mest pod enotnim vodstvom

Podjetja sestavljajo opise delovnih mest, da s tem natančno določijo obseg dela.

Podatki, ki jih potrebujemo pri sestavljanju opisa delovnega mesta so:

šifra oz. zaporedna številka delovnega mesta,

naziv delovnega mesta

tarifni razred

področje dela – opis delovnih postopkov, nalog, obveznosti

stopnja strokovne izobrazbe

vrsta- smer izobrazbe

funkcionalna dodatna znanja, npr. vozniško dovoljenje, jeziki

Sistemizacija delovnih mest je splošni akt delodajalca, ki določa delovna mesta in posebne pogoje za zasedbo delovnih mest. Akt o sistemizaciji delovnih mest je obvezen za vse, ki zaposlujejo več kot 10 delavcev. Delovna mesta se razvrščajo v devet tarifnih razredov glede na zahtevno strokovno izobrazbo. Razvrstitev delovnih mest v tarifne razrede opravi delodajalec ali direktor. V primeru dvoma pri razvrščanju delovnih mest v tarifne razrede se uporabi veljavni šifrant poklicev. Tipična delovna mesta tarifnega razreda se razvrstijo v plačne razrede. Delodajalec je pred sprejemom akta o sistemizaciji delovnih mest dolžan pridobiti mnenje sindikata.

Organizacijska shema

Organizacijska shema (organigram) je grafična ponazoritev organizacijske strukture. Z njo prikazujemo oddelke, delovne skupine ali delovna mesta organizacije.

Ta shema ponuja informacije o:

nalogah ( prikazuje področja različnih nalog znotraj organizacije)

podrazdelitvah (vsak predal prikazuje oddelek, ki je odgovoren za določeno področje dela)

ravneh menedžmenta (prikazuje hierarhijo zaposlenih)

liniji avtoritete

Razlikujemo:

linijske sisteme: vsako delovno mesto lahko sprejema navodila le od enega delovnega mesta,

funkcionalne sisteme: delovno mesto lahko sprejema navodila od več delovnih mest.